Iako dosta sporije u poređenju sa većinom drugih evropskih zemalja, Bugarska napreduje sa instaliranjem novih kapaciteta obnovljivih izvora energije. Međutim, to nije posledica državne politike, već čisto poslovne logike.
Podaci u godišnjem izveštaju Regulatorne komisije za energiju i vodu (KEVR) pokazuju da se instalirana snaga solarnih i vetroelektrana priključenih na elektrodistributivne mreže ČEZ-a, EVN-a i Energo-Pro u 2020. godini znatno povećala u poređenju sa prethodnom godinom, dok je elektranama kao što je TE Marica Istok 2 bilo sve teže da plasiraju električnu energiju.
Podaci ukazuju da najuočljiviji rast instaliranog kapaciteta beleži mreža Energo-Pro. Na primer, ako je u 2019. godine kapacitet vetroparkova iznosio 128 MW, onda je godinu dana kasnije prešao 293 MW. Takođe, ogroman je rast solarnih kapaciteta – na preko 123 MW instalirane snage u 2020. u poređenju sa samo 54 MW u 2019. godini.
Između dve presotale energetske kompanije ne postoje tako velike razlike, ali ipak su podaci zanimljivi i za njih. Na primer, pri EVN-u instalirana snaga vetra održava se na oko 48 MW, dok solarne elektrane pokazuju minimalni porast na 538 MW. Kod ČEZ-a, kapacitet vetra je zadržao isti obim, dok je instalirani kapacitet fotonaponskih sistema neznatno povećan, sa 150 MW na oko 160 MW, prema podacima energetskog regulatora.
To se može objasniti ugradnjom solarnih panela za sopstvene potrebe, čime se umanjuju troškovi kompanija za električne energiju i iz tog razloga postaje sve češća praksa.
Šta je sa prenosnom mrežom?
Podaci o instaliranim kapacitetima priključenim na mrežu za prenos električne energije državnog operatora elektroenergetskog sistema takođe pokazuju da postoje novi zeleni kapaciteti, i to solarni, koji beleže rast sa 275 MW u 2019. na 300 MW u prošloj godini. Kapacitet vetroelektranama ostao je nepromenjen – 358 MW.
U pogledu proizvodnje, došlo je do drastičnog pada proizvodnje iz uglja, za oko 22%. Postoji blagi porast proizvodnje termoelektrana na prirodni gas, kao i na biomasu.
Izvor: capital.bg