Bugarska je u subotu, 17. aprila, zebeležila najviše cene električne energije na dan unapred tržuštu u čitavoj Evropi. Jedan od razloga za to je planirani remont nuklearne elektrane Kozloduj, ali i visoke cene emisije CO2 za termoelektrane na ugalj, koje povećavaju troškove električne energije.
Posle nedelju dana kontinuiranog rasta cena električne energije, Bugarska je u subotu postavila apsolutni rekord za dane vikenda i pretekla sve evropske zemlje – na berzi IBEX trgovalo se po ceni od blizu 76 evra po MWh. Poređenja radi – sledeća najviša cena na kontinentu ostvarena je u Grčkoj – 68 evra po MWh, ali ona uključuje dodatne naknade, koje se u Bugarskoj naplaćuju nakon isporuke.
Da je visoka cena električne energije presedan, to ne bi bilo toliko značajno – većina kompanija se snabdeva na osnovu dugoročnih ugovora koji se ažuriraju na mesečnoj ili kvartalnoj bazi i one ne bi osetile jedno takvo odstupanje.
U Bugarskoj i u čitavoj Evropi, međutim, od kraja marta u kontinuitetu se beleže visoke cene električne energije za kompanije, što je krajnje netipično za ovo doba godine. April i maj su po pravilu meseci sa niskom cenom električne energije, jer je tada potreba za grejanjem ili hlađenjem najmanja, a zbog topljenja snega i padavina povećava se proizvodnja hidroenergije.
Zbog toga je trenutno stanje na tržištu veliki problem – trgovci će biti prisiljeni da povećaju cene svojim kupacima (neki mogu bankrotirati ako ne uspeju da se dogovore o tarifama), a zatim će oni povisiti cene svojih proizvoda i usluga.
Jedan od glavnih razloga za poskupljenje električne energije na bugarskom tržištu je remont petog bloka NE Kozloduj koji je počeo 17. aprila i trajaće 43 dana. To znači da je u sistemu 1.000 MW manje.
Međutim, to nije nešto novo – u nuklearnoj elektrani planiraju se remonti najmanje dva puta godišnje, tako da to ne bi trebalo biti iznenađenje na tržištu. Sada, međutim, postoji kombinacija nekoliko drugih faktora. Jedan – u Centralnoj Evropi planirani su remonti nekoliko nuklearnih elektrana (u Češkoj i Sloveniji), a vetroelektrane i solarne elektrane u Nemačkoj, Danskoj i drugim zemljama ne rade punim kapacitetom zbog vremenskih uslova. Aktivirani zamenski kapaciteti su najčešće termoelektrane na ugalj ili prirodni gas. Tu se zatim pojavljuje drugi faktor – cena emisije ugljenika.
Od početka aprila, cene emisije CO2 su dva puta oborile istorijski rekord, sa najvećom vrednošću do sada od 44,39 evra, ostvarenom 12. aprila. Poređenja radi – u januaru se trgovalo za oko 30 evra po toni, a prošle godine za 20 evra po toni. S obzirom da kvote u proseku čine oko 50% troškova električne energije proizvedene u termoelektranama, sa poskupljenjem emisija CO2, cena električne energije iz uglja povećana je za najmanje 50%.
Izvor: capital.bg