-Mala preduzeća ne znaju kako da odaberu snabdevača električnom energijom.
-Ne postoji, a verovatno neće ni biti informativne kampanje.
-Haos će stvoriti nove tenzije među kompanijama nakon problema izazvanih pandemijom.
Izlazak na slobodno tržište električne energije svih preduzeća u Bugarskoj od 1. oktobra predstavlja deo procesa liberalizacije energetskog tržišta i predviđen je Zakonom o energetici. Nova pravila utiču samo na male kupce van kategorije domaćinstava, kao što su kafići, saloni lepote, teretane, barovi, laboratorije, škole, domovi kulture, pa čak i crkve.
Da bi reforma bila bezbolna, izglasan je jednogodišnji „grejs period“ tokom kojeg će funkciju snabdevanja vršiti trenutni snabdevač (ČEZ, EVN ili Energo-pro), ali pod licencom za učešće na berzi. Ova situacija će trajati najduže do 1. jula 2021. godine, nakon čega će firme koje ne sklope ugovore o snabdevanju biti dodeljene snabdevaču u poslednjoj instanci, gde su cene mnogo više.
Krajem jula, tri regulatorna agencija KEVR objavila je spiskove nerezidentnih kupaca na niskom naponu. Prema zvaničnim podacima, reč je o preko 300.000 kompanija sa ukupno nešto više od 500.000 mesta potrošnje.
Mnoge od njih ne znaju šta treba da rade i to nije iznenađenje. Iako bi liberalizacija trebalo da bude završena u roku od pet godina (prema resornoj ministarki Temenuški Petkovoj), trenutno je Ministarstvo energetike pasivni učesnik u procesu, a ne i partner.
Regulator ne vodi informativnu kampanju, već se ograničio se na objavljivanje spiska svih 49 licenciranih trgovaca električnom energijom i njihovih kontakat podataka.
Ivanka Dilovska iz Instituta za energetski menadžment kaže da je liberalizacija dug proces za koji kompanije moraju biti spremne. „Bilo bi dobro da imamo plan ili putokaz, jer to nije poput ulaska u prodavnicu gde vam se nešto dopadne. To nije tako lako, posebno za mala preduzeća koja su prvi put suočena sa izborom ponuda“, prokomentarisala je Dilovska.
Za izvršnu direktorku Asocijacije za slobodno tržište energije Mariju Krastevu problem je što se obavezni izlazak na slobodno tržište dogodio prebrzo. „Kompanije godinama imaju pravo da biraju snabdevača električnom energijom, ali nijedna mala to ne čini. Ništa tokom ovog perioda nije sprečavalo nekoga da ljudima objasni šta treba da rade i kako da izaberu“, rekla je ona.
Prema njenim rečima, to je u potpunosti prepušteno samim trgovcima, koji pored pripreme ponuda za svoje kupce moraju da im objasne šta tačno znači reforma. „To je teško jer su neke od ovih kompanija veoma male, neke sa samo jednim zaposlenim i moramo kontaktirati svaku od njih. Istovremeno, takozvani grejs period ih ni na koji način ne podstiče da traže bolje ponude“, objasnila je Krasteva.
Pasivna uloga države u jednoj od najvažnijih energetskih reformi svedoči o institucionalnom haosu. Nakon što brojna mala preduzeća nisu iskoristila prednosti mera podrške, sada se suočavaju sa novim troškovima. Ovo osigurava strujni udar na jesen.
Izvor: capital.bg