U okviru izjave za Capital Daily, izvršni direktor ČEZ Trgovine – Vladimir Dichev – komentariše da je značajan pad u određivanju cena električne energije primećen na regionalnom tržištu u januaru i februaru 2016. godine, što objašnjava drastičnim padom cene nafte. Prema njegovom mišljenju, to je i glavni razlog za pad izvoza električne energije Bugarske, zajedno sa relativno toplom zimom zbog koje je došlo do pada potrošnje. Kao rezultat, došlo je do pada izvoza električne energije u Bugarskoj za 50% u Q1'16 (prvom kvartalu 2016.), ali je već nakon povećanja cene nafte, situacija počela da se popravlja -dodaje Dichev. Cene na najvećoj berzi u Nemačkoj dostigle su najniži nivo u februaru, EUR 20-21/MWh, Dichev primećuje, i dodaje, da se trenutno električnom energijom trguje po promenljivim stopama između 7-8 EUR do 27-29 EUR.
Na pitanje da li se može očekivati oporavak izvoza električne energije Bugarske u H1'16 (prvoj polovini 2016.), Dichev objašnjava da u Q2 (drugom kvartalu) nivo izvoza obično padne zbog niske potrošnje i povećanja proizvodnje energije iz WPP (elektrana na vetar), ali aktivna sezona je počela, te da zato treba očekivati oporavak. Ipak, to zavisi od toga kako će Kozloduy NPP NEK (Nacionalna energetska kompanija) i TE Marica Istok 2 reagovati na regionalnom određivanju cena, i od toga da li će oni biti u stanju da ponude konkurentne uslove – ističe Dichev. U ovom trenutku veleprodajno tržište električne energije je veoma likvidno i ima do 500 MW trgovine na dnevnom nivou između Bugarske i Rumunije, -Dichev primećuje, i objašnjava, da su trgovci u poziciji da imaju odakle da biraju.
Na pitanje da li su tenderi za električnu energiju u Bugarskoj, od strane tri državne elektrane postali transparentni, Dichev kaže da definitivno jesu, i dodaje da platforme online prodaje električne energije predstavljaju ogroman napredak u pogledu transparentnosti i likvidnosti. On nema informacija o poslovima trgovine električnom energijom "ispod stola".
Dichev objašnjava da trgovci električnom energijom nisu u potpunosti protiv dugoročnih ugovora za snabdevanje električnom energijom koja se prodaje na berzi, ali, da se protive obaveznim dugoročnim proizvodima, jer bi to stvorilo rizik od monopola na tržištu.
Prema njegovim rečima, izdato je 150 dozvola za trgovinu, koje on vidi kao podsticaj tržišne konkurencije, ali mu smetaju relativno niski kriterijumi, koji se odnose na BGN 15.000 troškova za dobijanje istih. Trgovci električnom energijom pozivaju "energetske čuvare" i dispečera ESO na čvršću kontrolu u postupku licenciranja, dodaje Dichev. Takođe se ne slaže da su jedinice za trgovinu električnom energijom kompanija za distribuciju, privilegovane u odnosu na pristup informacijama o potencijalnim klijentima. On komentariše da je trgovina električnom energijom posao koji zahteva značajne dugoročne investicije, što, po njegovom mišljenju, objašnjava povoljniji položaj distributera električne energije na ovom tržištu.
Dalje, on navodi da je za, značajan deo poslovnih potrošača, energetsko tržište u potpunosti liberalizovano. Prema njegovim rečima, stopa liberalizacija je preko 50% u odnosu na količinu.
On navodi ESO podatke, prema kojima je oko 15.000 poslovnih potrošača ušlo na slobodno tržište, a ostalih 45% čine mala preduzeća i domaćinstva. To za njih nema nikakvo finansijskog smisla, u pogledu kasnije promene svog snabdevača električnom energijom, osim ako njihov racio potrošnje nije 90% danju, a 10% noću, objašnjava Dichev.
Na pitanje zašto ČEZ Trgovina uglavnom ima za cilj velike poslovne klijente, Dichev objašnjava da je kompanija bila jedna od prvih učesnika na tržištu, i da je njen portfolio već počeo da se širi.