Pandemija koronavirusa nije uticala na proizvodnju i trgovinu električnom energijom, ali je zbog smanjenja industrijske potrošnje došlo do pada cena struje u Evropi, što je pogodovalo crnogorskom elektroenergetskom sistemu, saopšteno je iz Odbora udruženja energetike i rudarstva Privredne komore.
Predstavnici Odbora su kazali da je pad cena struje na evropskom tržištu odgovarao crnogorskom elektroenergetskom sistemu koji je, zbog manjka proizvodnje u hidroelektranama, uvozio struju.
„Za prvih šest meseci ove godine padavine su iznosile 46 odsto dugogodišnjeg proseka, usled čega je hidroelektrana Perućica proizvela samo 30 odsto planirane proizvodnje iz dotoka“, kazali su predstavnici Odbora agenciji Mina-business.
HE Perućica, prema njihovim rečima, trenutno ima 265 gigavat sati rezerve u energiji i njena akumulacija je na 98 odsto maksimuma, jer je Elektroprivreda bila u režimu „čuvanja“ akumulacija za letnju sezonu.
„Potrošnja kupaca koje EPCG snabdeva je u prvoj polovini godine niža od planirane, što je posledica lošije turističke sezone“, rekli su iz Odbora udruženja energetike.
EPCG je, kako su naveli, za šest meseci uvezla 678 GWh električne energije, a izvezla 461 GWh, ali je, usled razlika u kupovnoj i prodajnoj ceni, ostvaren pozitivan finansijski efekat.
„Remont Termoelektrane Pljevlja teče po planu i prvi put ga izvode crnogorske firme. Kapitalni remont agregata A2 na HE Pivi je u prekidu zbog pandemije koronavirusa“, dodaje se.
Predstavnici Odbora udruženja energetike i rudarstva smatraju da je puštanje u rad podmorskog elektroenergetskog kabla, koji povezuje tržište električne energije Zapadnog Balkana sa EU, najznačajniji projekat koji se u u prošloj godini realizovao u oblasti energetike.
„Taj projekat predstavlja i dodatan podsticaj za aspiraciju Crne Gore da se od uvoznika transformiše u izvoznika električne energije. Takođe, značajno će uticati, ne samo na našu zemlju, već i na tržište električne energije u celom regionu, koje će se preko kabla povezati sa tržištem EU“, saopštili su iz Odbora.
Oni su dodali da stečena iskustva sa vetroelektranama Krnovo i Možura potvrđuju ispravnost opredeljenja za izgradnju novih vetroelektrana na Gvozdu i Brajćima.
Iz Odbora su, govoreći o boljem razvoju energetskog sektora, kazali da bi posebnu pažnju, izradom ekspertskih studija, trebalo posvetiti valorizaciji rezervi uglja od oko 200 miliona tona, gde su do sada uložena značajna finansijska sredstva.
„Naravno, to sve treba uraditi shodno zaključcima i direktivama EU i Pariskom sporazumu o klimatskim promenama UN. Sve bi to imalo za cilj ekološku rekonstrukciju Termoelektrane Pljevlja, primenom najboljih tehnologija koje omogućavaju nultu emisiju ugljen-dioksid gasova“, rekli su iz Odbora.
Oni smatraju da bi trebalo usaglasiti sa Bosnom i Hercegovinom dugoročno održivi interes oko valorizacije vodotoka Pive i Tare, kao i Bilećkog jezera.
„EPCG treba da uradi nove studije o valorizaciji sunčeve energije na području Crne Gore. Udeo vetroelektrana i solarnih proizvođača električne energije treba stalno da raste paralelno sa poboljšanjem tehnologije izrade vetrogeneratora i solarnih fotonaponskih panela. Nadalje, potrebno je povećati energetsku efikasnost prenosnih i distributivnih objekata“, saopštili su iz Odbora udruženja energetike i rudarstva.
Izvor: pobjeda.me