Rumunska hidroenergetska kompanija Hidroelektrika mogla bi ubuduće da plaća 55% veću taksu za korišćenje vode, u skladu sa amandmanima o kojima se trenutno raspravlja u Predstavničkom domu rumunskog parlamenta.
Ako predlog bude prihvaćen, troškovi Hidroelektrike će se značajno povećati u trenutku kada se kompanija priprema za listing na Berzi u Bukureštu, što se očekuje u narednih godinu dana. Svaka odluka koja negativno utiče na finansijske rezultate može dovesti do pada vrednosti kompanije.
Veće naknade plaćaće sve hidroenergetske kompanije u Rumuniji, među kojima je Hidroelektrika najveća.
Kompanija bi plaćala oko 6,8 evra za svaki MWh električne energije proizvedene u hidroelektranama, ukoliko parlament usvoji izmene zakona.
Hidroelektrika trenutno plaća naknadu koja se obračunava na osnovu količine korišćene vode, što trenutno iznosi oko 4,3 evra po proizvedenom MWh, prema Fondu Proprietatea, manjinskom akcionaru Hidroelektrike, koji poseduje 20% udela.
FP je duboko zabrinut zbog predloženog iznosa takse, koji generiše proizvoljne i neopravdane dodatne troškove za kompaniju, jer će se taksa na vodu koju plaća Hidroelektrika povećati sa oko 350 miliona leva na skoro 528 miliona leva (sa 71,6 na 108 miliona evra) u prosečnoj hidrološkoj godini, rekao je Johan Meyer, izvršni direktor Franklin Templeton Bukurešt i menadžer portfolia FP-a, tokom video konferencije sa novinarima, koja je održana 24. marta.
On ocenjuje da je to nepotrebno i nerazumno povećanje, nepravedno favorizovanje druge državne institucije, tim pre što se usluge upravljanja vodama koje pruža ANAR (Rumunska nacionalna uprava za vode) nisu poboljšale i, prema tome, ne opravdavaju povećanje ove takse. Ovo povećanje predstavljaće nazadovanje u pogledu profitabilnosti Hidroelektrike i šalje negativnu poruku investitorima u rumunskom energetskom sektoru.
Meyer traži od Predstavničkog doma da ne odobri predloženi nivo takse na vodu i da dozvoli dalju analizu njenog odgovarajućeg nivoa.
On dodaje da se na taj način smanjuju i profitabilnost kompanije i iznos dividendi koje se isplaćuju akcionarima – rumunskoj državi i Fondu Proprietatea. U kompaniji koja se trenutno priprema za IPO smanjuju se EBITDA kao i neto dobit, što su ključni parametri koje akcionari koriste u određivanju vrednosti kompanije, objašnjava Meyer.
U 2020. godini Hidroelektrika je prijavila prihod od 715,7 miliona evra i neto dobit od 296,5 miliona evra, sa maržom neto dobiti od 41%.
Izvor: intellinews.com