U novu rumunsku strategiju energetike uključeno je poglavlje o prioritetnim investicionim projektima, kojih ima šest, a ukupna vrednost investicija iznosi 22,6 milijardi evra.
U pitanju su sledeći projekti:
1. Ulaganja u proizvodnju energije sa niskim udelom ugljenika, zamenom uglja prirodnim gasom i obnovljivim izvorima energije, kao i izgradnjom visokoefikasnih kogeneracionih postrojenja sa kombinovanim ciklusom i pogonom na prirodni gas.
Primena plana dekarbonizacije Energetskog kompleksa Oltenia ima prioritetnu ulogu u prelasku sa čvrstih fosilnih goriva na tehnologije sa niskim udelom ugljenika. Mere dekarbonizacije sektora proizvodnje električne energije i toplotne energije detaljno su opisane u Nacionalnom integrisanom energetskom planu za klimatske promene.
2. Investicije u povećanje proizvodnog potencijala energije iz obnovljivih izvora, uzimajući u obzir solarni i potencijal vetra, uključujući of-šor vetroelektrane.
3. Povećanje kapaciteta nuklearne energije, revitalizacija bloka 1 i dovršavanje projekta reaktora 3 i 4 Nukelarne elektrane Cernavoda.
Nuklearna energija, kao izvor energije sa niskom emisijom ugljenika, ima značajno učešće u ukupnoj nacionalnoj proizvodnji električne energije – oko 18% i osnovna je komponenta energetskog miksa u Rumuniji.
Nuklearna energija u Rumuniji je podržana internim resursima i infrastrukturom koja pokriva ceo ciklus proizvodnje; praktično, Rumunija ima visok stepen nezavisnosti u proizvodnji nuklearne energije.
Projekat reaktora 3 i 4 predstavlja jedno od optimalnih rešenja za pokrivanje deficita proizvodnih kapaciteta prognoziranog za period 2028-2035, kao rezultat dostizanja ograničenja radnog veka za nekoliko postojećih kapaciteta zasnovanih na fosilnim gorivima.
4. Ulaganja u obnovu i modernizaciju energetskih mreža uvođenjem digitalizacije i pametnih mreža, suštinskih mera za podršku procesu integracije i energetske tranzicije.
Digitalizacija će značajno doprineti sigurnosti energetskog sistema, pojačavajući napore i kapacitete za reakciju u slučaju kvara na sistemu. Istovremeno, potrebno je što brže rešavati probleme sajber napada.
5. Ulaganja u realizaciju i finalizaciju interkonekcija sa susednim zemljama (državama članicama EU i trećim zemljama), kako za prirodni gas, tako i za električnu energiju.
Kako bi implementirala evropske prioritete u energetskoj infrastrukturi, Evropska komisija je uključila određene razvojne projekte u četvrtu evropsku listu projekata od zajedničkog interesa (PCI).
Istovremeno, u pogledu infrastrukture za prirodni gas, glavni cilj je realizacija interkonekcija sa susednim državama, implementacijom projekta BRUA i razvojem na rumunskoj teritoriji Južnog gasnog koridora od obale Crnog mora.
6. Ulaganja u kapacitete za skladištenje uzimajući u obzir potencijal vodonika i novih gasova u procesu integracije sektora.
Kapaciteti za skladištenje će olakšati sinergiju između različitih sektora energetskog sistema, kao i njegovo balansiranje. Modernizacija i optimizacija infrastrukture za preuzimanje novih energetskih nosača, kao što su vodonik i obnovljivi gasovi, prioritet je u energetskoj tranziciji, a podržane su i novom strategijom Evropske komisije za vodonik i integraciju sektora.
Investicije u periodu 2021-2030, koja su potrebne za ispunjavanje predloženih ciljeva u kontekstu politika i mera u energetskom sektoru (proizvodnja, transport, distribucija električne energije) procenjene su na oko 22,6 milijardi evra.
Izvor: e-nergia.ro