U cilju efikasnijeg zajedničkog balansnog tržišta predviđa se integracija kroz formiranje koordinisanih balansnih oblasti od nekoliko operatora prenosnih sistema.
Trenutni nivo razvoja balansnog tržišta u regionu zahteva značajne dalje napore radiuspostavljanja tržišnih principa, i omogućavanja efikasnijeg i jeftinijeg balansiranja. Model regionalne integracije balansnih tržišta analizirali su u svom radu Zoran Vujasinović, Nebojša Jović i Dušan Vlaisavljević iz Elektroenergetskog koordinacionog centra na 32. savetovanju „CIGRE“. Trenutnirazvoj na nivou Evropske mreže operatora prenosnih sistema i Evropske unije i izrada balansnog tržišta električne energije idu u istom pravcu, i pokazujukako Evropa planira da se razvija u pogledu razvoja i integracije balansnog tržišta. Stoga, Srbija i ostale zemljejugoistočne Evrope treba da razvijaju mehanizme balansnog tržišta radi dobrobiti učesnikana svom tržištu.
Postoje neiskorišćene mogućnosti, kao što je zajedničko dimenzionisanje balasne rezerve nanivou kontrolnog bloka (Srbija-Crna Gora-Makedonija), kao i mehanizmi razmene balasne energije (netovanjedebalansa) koji ne izgledaju preterano komplikovani za primenu i koji bi uz određene naporeoperatora prenosnih sistema i Regulatora mogli da se uspostave. Dalji razvoj predviđa razmenu balansnih usluga po aukcijskom sistemu, preko zajedničke liste angažovanja za sve vidove balansnih usluga i proizvoda.
Integracija nacionalnih balansnih tržišta elekrične energije u Evropi u skladu sa aktivnostima koje su u toku, kao i mrežnih kodova koji regulišu balansiranje elektroenergetskog sistema, može doprineti značajnom napretku u tehničkim performansama elektroenergetskog sistema, stvaranju konkurencije na balansnom tržištu i smanjivanja troškova balansiranja. Dva oblika prekogranične saradnje balansnih tržišta mogu biti zastupljena: prekogranična razmena balansne rezerve i prekogranična razmena balansne energije.
U cilju efikasnijeg zajedničkog balansnog tržišta predviđa se integracija kroz formiranje koordinisanih balansnih oblasti od nekoliko operatora prenosnih sistema. Kao mogući mehanizmi integracije se javljaju zajedničko korišćenje balansne rezerve i zajedničko korišćenje balansne energije.
Model zajedničkog dimenzionisanja balansne rezerve se može primeniti samo za regulacione oblasti unutar regulacionih blokova, npr. u okviru SMM bloka (Srbija, Crna Gora, Makedonija). Ovaj model predviđa da operatori prenosnih sistema unutar regulacionog bloka mogu da zajednički dimenzionišu veličinu balansne rezerve premanajvećem incidentu na nivou celog bloka, umesto da svaki od njih ponaosob drži rezervuprema najvećem incidentu u svojoj regulacionoj oblasti.
Prekogranična razmena balansne energije između operatora prenosnih sistema može se primeniti upotrebom modelom „netovanja debalansa“, modelom razmene balansne energije preko prioritetnih lista sa marginama i modelom razmene balansne energije preko zajedničke prioritetne liste.