Sekretarijat Energetske zajednice (EZ) saopštio je da je nastavio postupak protiv Srbije zbog sporazuma s Rusijom o isporukama prirodnog gasa kojim se narušava konkurencija i da Srbija ima dva meseca da ispravi nepravilnosti.
U Obrazloženom mišljenju dostavljenom Srbiji 16. marta navedeno je da je sporazumom s Rusijom iz 2012. godine predviđeno da je gas koji se isporučuje namenjen isključivo za tržište Srbije, što nije u skladu s propisima Energetske zajednice, navedeno je u saopštenju.
“U zavisnosti od odgovora Republike Srbije, Sekretarijat može slučaj da podnese Ministarskom savetu za odluku o neusklađenosti Srbije sa zakonima Energetske zajednice”, navodi Sekretarijat EZ u saopštenju povodom Obrazloženog mišljenja.
Ministarski savet ne donosi često odluke da kažnjava zemlje zbog nepoštovanja propisa, ali sankcije su moguće i to gubljenje prava glasanja i uskraćivanje sredstava za nadoknadu troškova za učešće zemlje u aktivnostima Energetske zajednice, dok postoji mogućnost i da EU suspenduje finansiranje energetskih projekata.
Preliminarni postupak pokrenut je 12. januara kada je Srbiji poslato pismo sa zahtevom da reaguje na navode o neusklađenosti s propisima EU i time Sekretarijatu omogući da u potpunosti stekne uvid o ovom slučaju, a Ministarstvo energetike je dan posle toga saopštilo da će odgovor “blagovremeno dostaviti”.
Sekretarijat EZ tada je naveo da je “preliminarno zaključio” da član 4 Sporazuma Srbije i Rusije iz 2012, kojim se navodi da je gas za korišćenje u Srbiji, predstavlja klauzulu o destinaciji, što je po Ugovoru o energetskoj zajednici nedopušteno.
Sporazumom s Rusijom predviđena je isporuka najviše pet milijardi kubnih metara gasa godišnje u periodu 2012-2021, a u trećem stavu člana 4, koji Energetska zajednica posebno pominje, navodi se da je “prirodni gas koji se isporučuje u Republiku Srbiju na osnovu ovog sporazuma namenjen za korišćenje na tržištu Republike Srbije”.
Zamenik direktora Sekretarijata EZ Dirk Bušle ranije je za EurAktiv je rekao da su te klauzule “relikt prošlog vremena” kada su “dominantni dobavljači mogli da dele evropsko tržište gasa po svojoj volji, i uglavnom su ukinuti u ostatku Evrope”.
Prema njegovoj oceni, izmena sporazuma Srbije i Rusije ne bi trebalo da predstavlja problem, budući da se Rusija prilagođava evropskim propisima u poslovanju širom Evrope.
Na pitanje o tome zašto se postupak pokreće pet godina nakon sklapanja sporazuma o isporuci gasa sa Rusijom, istaknuto je da je integracija tržišta gasa sada došla u vrh prioriteta.
Izvor; Nova Ekonomija