Jedna od prednosti izgradnje Južnog toka za našu državu, biće ta što će Srbija, kada taj gasovod prođe preko naše teritorije, biti u mogućnosti da gradi gasne elektrane za proizvodnju struje, koju sve više uvozimo, a i zbog sve većih zahteva za zelenim kilovatima i ispunjenja obaveza vezanih za smanjenje zagađenja vazduha. Južnim tokom prolaziće ogromna količina gasa ka Srednjoj i Južnoj Evropi, preko naše teritorije, od čega će Srbija imati veliku korist i zbog naplate tranzitnih taksi, prenosi sajt serbia-energy.eu
Najavljena izgradnjanekoliko gasnih termoelektrana je od velikog značaja za energetsku stabilnost države. Kapacitet ovih elektrana bio bi 3×300 MW. Izgradnjom ovih objekata značajno se doprinosi unapređenju kapaciteta i sigurnosti proizvodnje električne energije, naročito u situacijama brze potrebe kompenzovanja razlike između trenutne tražnje i raspoložive električne energije u sistemu.
„Naftna industrija Srbije“ i „Gazprom energoholding“ potpisali su prošle godine u septembru Memorandum o izgradnji parno-gasne termoelektrane u Pančevu. Predviđeno je da grupi „Gazprom energoholding“ pripadne 51 odsto udela u osnivačkom kapitalu nove kompanije koja će graditi TE, a 49 odsto NIS-u. „Gazprom energoholding“ je ćerka firma „Gazproma“ koja je najveći vlasnik elektroenergetskih aktiva u Rusiji. Većinski vlasnik NIS-a je ruska kompanija „Gazprom Neft“.
Električna i toplotna energija koje se budu proizvodile u elektrani na gas, prvenstveno će snabdevati strujom NIS-ovu rafineriju u Pančevu i petrohemijski kombinat HIP „Petrohemija“ u kome je NIS strateški partner. Planirano je da se preostala količina struje plasira na energetsko tržište Srbije, koje će uskoro biti potpuno liberalizovano.
Izgradnja parno-gasne termoelektrane bila bi ekonomski i ekološki najefikasnije rešenje. Ova tehnologija obezbeđuje visok koeficijent korisnog dejstva i nisku potrošnju goriva. To će omogućiti smanjenje troškova nabavke električne energije za rafineriju NIS-a i petrohemijski kombinat HIP „Petrohemija“. Gorivo za termoelektranu biće prirodni gas-ekološki najčistiji energetski resurs. Izgradnja elektrane na gas ima smisla samo ako se postigne dogovor o ceni gasa iz kog bi se proizvodila struja. Stručnjaci takođe ističu da će posao izgradnje biti isplativ pod uslovom da se izgrade gasne elektrane sa savremenim, efikasnim blokovima i da prirodni gas košta od 330 do 350 dolara sa 1000 kubnih metara. Cena gasa bi, nakon izgradnje Južnog toka, trebalo da bude jeftinija. Neosporno je da „Gazprom“ ima monopol na izvoz ruskog gasa, cene gasa iz Rusije variraju od zemlje do zemlje.
Gasovod Južni tok doneće Srbiji veliku korist i investicije vredne 1,7 milijardi evra, ocenjuju stručnjaci. Korist za Srbiju od Južnog toka je ogromna i taj gasovod nas oslobađa energetske zavisnosti i uključuje u mapu evropskih gasovoda.
Prirodni gas je energent sa izrazitim tehničkim i ekološkim prednostima u odnosu na druga konvencionalna goriva, i u tom smislu bi trebalo da pruži značajan doprinos efikasnijem i ekološki prihvatljivijem korišćenju energije. Međutim, prirodni gas je dominantno uvozni energent i njegova cena je, za sada, vezana za promenu cene nafte na svetskom tržištu.
Domaća proizvodnja prirodnog gasa trenutno zadovoljava oko 20% domaće potrošnje sa očekivanim trendom opadanja, a u bilansnim rezervama je i značajno prisustvo niskokaloričnih gasova (sa povećanim sadržajem SO2, azota i sl.) koji nisu pogodni za direktno priključenje na gasovodni sistem. Za gasni sektor Republike Srbije od velikog značaja je i realizacija gasovoda Južni tok. Ovaj transnacionalni gasovod trebalo bi da omogući sigurno snabdevanje prirodnim gasom Evrope i celokupnog regiona u budućem periodu.
Gasne elektrane su u prednosti kada je reč o ispunjavanju ekoloških standarda. Gas na mestu potrošnje sagoreva i do 98 odsto i ne ispušta gotovo nikakve štetne sastojke. Poglavlje 27, koje se tiče životne sredine, jedno od najozbiljnijih i najtežih u pregovorima sa Evropskom unijom.
Izgradnja gasnih elektrana u Srbiji svakako bi bila od velikog značaja, ali takve investicije ne bi trebale da potisnu značaj ulaganja u izgradnju termoelektrana, iz razloga što Srbija ima značajne rezerve uglja i te rezerve mogu obezbediti sigurno snabdevanje električnom energijom.Ukupna snaga osam termoelektrana u kojima radi 25 blokova je 5.171 MW. One kao pogonsko gorivo koriste lignit.Novih 900 MW iz elektrana na gas će svakako povećati proizvodnju električne energije, ali Srbija na prvom mestu mora da iskoristi potencijale kojima raspolaže, a to su svakako značajne rezerve uglja, prenosi sajt serbia-energy.eu
Izvor; Serbia Energy