Škriljci iz kojih se dobija nafta nalaze se na površini i kopaju se kao ruda, gde se na svaku tonu rude dobije određeni procenat nafte, koja nakon toga ide na preradu u rafineriju. Sva do sada obavljena ispitivanja potvrdila su da je procenat dobijanja nafte iz uljnih škriljaca vrlo visok i da iznosi čak 13,5 do 15 odsto.
Procenjuje se da bi realizacijom ovog projekta, na koji Srbija čeka bezmalo pola veka, bilo otvoreno oko 1.000 novih radnih mesta, a država bi godišnje samo od poreza zarađivala više od dve milijarde dinara.
Škriljci su, kaže naš izvor, veliki energetski resurs Srbije, a blizina rafinerije nafte Pančevo, gde bi se prerada obavljala, značajno povećava ekonomsku isplativost celog posla. Eksploatacijom škriljaca dobijala bi se struja za domaćinstva, prerađivalo ulja za poljoprivredu, proizvodila toplotna energija…
Domaći stručnjaci u ovoj oblasti složili su se da je ruska tehnologija najbolja za eksploataciju uljnih škriljaca u Aleksincu, rukovodeći se najvećim stepenom zaštite ekologije, što je glavni problem kada se kreće u eksploataciju. Ali, ako je Estonija kao članica EU razvila tehnologiju kojom ispunjava stroge evropske ekološke standarde, zašto to ne bi mogla i Srbija.
Inače, još 1977. godine u Estoniju su slati prvi uzorci škriljaca iz Aleksinca. I tada se znalo da se u ovom basenu može iskopati nekoliko miliona tona škriljaca godišnje i preraditi od 500.000 do 600.000 tona nafte, što je oko 15 odsto godišnje potrošnje nafte u Srbiji.
Srbija je i 2012. bila na spisku 10 zemalja koje imaju najveća nalazišta uljnih škriljaca. Razlog da se uključi u ovaj veliki posao NIS ima i zbog činjenice da je ova proizvodnja isplativa kada cena nafta dođe na oko 45 dolara po barelu. S obzirom na to da cena polako dostiže i 60 dolara za barel, računica je jasna.
Inače, ranija istraživanja Fakulteta za fizičku hemiju, pokazala su da pri ceni od 10 evra za tonu uljnih škriljaca iz aleksinačkog basena može da se proizvede visokooktansko motorno gorivo po ceni od 247 evra po toni. Takođe se čulo mišljenje da rezervi uljnih škriljaca ima daleko više nego nafte.
Ukupna investicija u eksploataciju uljnih škriljaca u Aleksincu, koja bi obuhvatila otvaranje rudnika i izgradnju dva postrojenja za preradu škriljaca, koštala bi između 700 miliona i jedne milijarde evra.
Izvor; Politika