Sirova nafta je najtraženija roba na svetu i čini 40 odsto svetskih potreba za energijom. Dnevno svet troši 76 miliona barela nafte. Međutim, veliki su izazovi sa kojima se svet mora suočavati kada su u pitanju njeni izvori i alternative. Kakve su perspektive naftnog sektora i koje su alternative za Srbiju?
Cene nafte na tržištu variraju, što je prema rečima stručnjaka normalna pojava usled veće ponude od potražnje. Prema rečima Jožefa Tota, predsednika Svetskog naftnog saveta, varijacije cena sirove nafte mogu uticati na svetsku ekonomiju, ali snabdevanje naftom neće biti ugroženo.
“Postoji nekoliko problema u svetu zbog kojih se menja situacija na tržištu. Tu su sankcije ka Rusiji, tu su problemi sa Bliskim istokom, geopolitički problemi. Ali je svakako novi fenomen da ovakve stvari ne utiču na rast cene nafte. Ranijih godina su ovakve stvari dizale cenu nafte, sada je ona najniža nego što je ikada bila”, kaže Jozef Tot.
Varijacije u cenama nafte na svetskom tržištu, utiču i na srpski budžet, s obzirom na to da poslednjih nekoliko godina NIS učestvuje u proseku sa preko 12 odsto u punjenju budžeta Srbije.
“Za Srbiju energetski sektor predstavlja prioritet u smislu okosnice sveukupnog razvoja srpske industrije i ekonomije”, kaže Petar Škundrić, predsednik Nacionalnog naftnog komiteta Srbije.
Drugi značajan energent, koji trenutno najviše brine svet je gas. Ruskog gasa u Srbiji sada ima dovoljno, ali nakon evropskog embarga na Južni tok, o alternativama se mora razmišljati. Srbija mora da traži način da prestane da bude energetski zavisna. Od većine zemalja u okruženju, imamo najniži koeficijent energetske nezavisnosti.
“Sa strane Srbije mi treba da se uključimo u sve inicijative i treba da probamo da diverzifikujemo naše izvore gasa. Diverzifikacija ne mora da znači da ne treba da dolazi samo iz Rusije, ali ako dolazi iz Rusije iz dva kraka to je mnogo bolje nego da dolazi samo iz jednog. Uključenje na neke druge gasovode i neke druge inicijative, poput terminala u Krku i sl. svakako su dobrodošli. I to je nešto, koliko ja znam, na čemu je i Vlada radila”, navodi Goran Radosavljević, generalni sekretar Nacionalnog komiteta Srbije.
O isporukama ruskog gasa i njegovom transportu u Srbiju u Sankt Peterburgu na Međunarodnom ekonomskom forumu direktor Srbijagasa Dušan Bajatović razgovarao je sa predsednikom Upravnog odbora “Gasproma” Aleksejem Milerom. Iz Srbijaga, međutim, nije saopšteno da li je bilo reči o revitalizaciji projekta Južni tok.
Izvor; N1